Käsk

Partitsioonihalduris on käsk üks osa tööst. Need on väga süvataseme sammud, mida sageli teostab mõni väline tööriist ja millest saab aimu ainult üksikasjalikus edenemisaruandes.

Kasutajal pole tavaliselt vaja käskudega üldse pead vaevata.

Silinder

Üksus, milleks on jagatud seade. Mõned operatsioonisüsteemid ja paljud kettatööriistad nõuavad, et partitsioonid algaksid ja lõpeksid silindri piiril. Partitsioonihaldur seob seepärast partitsioonid automaatselt silindripiiriga, kui kasutaja muudab nende algust või lõppu.

Silindri suurus

Sektorite arv seadme silindris. Selle arvutamiseks korrutatakse peade arv sektorite arvuga rajal.

Seade

Füüsiline kettaseade. Need jagunevad loogilisteks sektsioonideks, mida nimetatakse partitsioonideks, vastavalt partitsioonitabelile.

Kettanimi

Partitsioonitabeli teine nimi, mis on pärit SUN/BSD maailmast.

Neid on hõlpus segi ajada, kuid kettanimel ei ole midagi ühist failisüsteemi nimega.

Nime kohta kõneleb lähemalt see Wikipedia artikkel.

Laiendatud partitsioon

Partitsioon, mis sisaldab teisi partitsioone. Laiendatud partitsioonid ise saavad olla ainult peamised ehk primaarsed partitsioonid. Laiendatud partitsioonide olemasolu sõltub kasutatavast partitsioonitabeli tüübist. MS-DOS partitsioonitabelid lubavad üht laiendatud partitsiooni seadme kohta.

Failisüsteem

Failisüsteem määrab, kuidas on partitsioonis korraldatud andmete hoidmine (failid koos oma metaandmetega, kataloogid ja nende metaandmed, vaba ruum). Failisüsteemide tüüpe on väga palju, mõned on algselt pärit UNIX-i või Linuxi maailmast, mõned mitte. UNIX-i ja Linuxi levinumateks failisüteemideks on näiteks ext2, ext3, reiserfs ja xfs.

Failisüsteemi nimi

Mõned failisüsteemid (nende seas ext2/3/4, FAT16/32 ja NTFS) toetavad failisüsteemile nime määramist, mida suudavad seejärel tuvastada sellised tööriistad nagu partitsioonihaldur või muud rakendused.

Neid on hõlpus segi ajada, kuid failisüsteemi nimel ei ole midagi ühist kettanimega.

Lipp
Pea

Üksus, milleks on jagatud seade.

Töö

Partitsioonihalduris koosnevad operatsioonid töödest. Tavaliselt ei puutu kasutaja töödega üldse kokku, neist saab aimu ainult ootel operatsioonide teostamisel. Siis näitab partitsioonihaldur edenemisdialoogi, kus on kirjas kõik operatsioonid ja nende tööd ning näha, millist operatsiooni ja tööd parajasti teostatakse.

Nimi

Kas kettanimi või failisüsteemi nimi.

Loogiline partitsioon

Partitsioon laiendatud partitsiooni sees.

Operatsioon

Partitsioonihaldur jagab oma tegevuse operatsioonideks, töödeks ja käskudeks.

Operatsioonid on neist kõige nähtavamad. Kui valid graafilises kasutajaliideses mõne toimingu, siis lisab see peaaegu kindlasti uue operatsiooni ootel operatsioonide nimekirja. Asja tuum on järgmine: tõenäoliselt läheb vaja õige mitu sammu, et käia läbi teekond praegusest olukorrast selleni, mida sina soovid. Mõne sammu teostamine võib võtta omajagu aega (näiteks suure failisüsteemi kopeerimine või peaaegu täis failisüsteemi suuruse muutmine). Et sa ei peaks istuma pikalt arvuti ees ja ootama, kuni selline samm täidetakse, enne kui saad ette võtta uue sammu, võimaldavad operatsioonid määrata kindlaks, mida arvuti peab tegema, et sinu soovitud olukorda jõuda. Seejärel saad lasta hakata partitsioonihalduril operatsioone teostama ning võid ise arvuti juurde tagasi tulla alles siis, kui kõik on juba tehtud.

Operatsioonid on näha ootel operatsioonide nimekirjas. Kuni operatsiooni pole teostatud, võib selle hõlpsasti tagasi võtta, ilma et midagi kuskil muudetaks.

Partitsioon

Kõvakettaseadme osa, mis võib sisaldada failisüsteemi või teist partitsiooni. Ilma vähemalt ühe töökõlbliku partitsioonita ei saa ketast kasutada.

Partitsiooni lipp

Partitsiooni tähis. Nende olemasolu sõltub kasutatava partitsioonitabeli tüübist.

Partitsioonitabel

Väike sektsioon seadme alguses, kuhu salvestatakse teave seadme partitsioonide paigutuse kohta. Partitsioonitabeleid on eri tüüpi, kõigil oma piirangud.

Mõnikord nimetatakse neid ka kettanimeks.

Peamine (primaarne) partitsioon

Partitsioon, mis asub otse partitsioonitabelis, erinedes sellega loogilistest partitsioonidest, mis asuvad laiendatud partitsioonis.

Partitsioonitabelid tavaliselt piiravad peamiste partitsioonide arvu, mida seadmes saab luua. MS-DOS partitsioonitabelid lubavad näiteks luua maksimaalselt neli peamist partitsiooni.

Sektor

Üksus, milleks jagunevad seadmed. Partitsioonid peavad alati algama ja lõppema sektori piiril.

Sektori suurus

Baitide arv sektori kohta seadmes. Enamiku tänapäeva seadmete sektori suurus on 512 baiti.