# &kappname; redaktori kasutamine

## Ülevaade

&kappname; redaktor kujutab endast &kappname; akna redigeerimisala. Sama redaktorit kasutab ka &kwrite; ning seda võib kasutada ka &konqueror;is tekstifailide näitamiseks, asugu need sinu arvutis või kuskil võrgus.

Redaktor koosneb järgmistest komponentidest:

Redigeerimisala

- See on koht, kus asub dokumendi tekst.

Kerimisribad

- Kerimisribad osutavad dokumendi teksti nähtava osa asukohale ning neid saab kasutada dokumendis liikumiseks. Kerimisriba kasutamine ei põhjusta siiski automaatselt kursori asukoha muutust.

  Kerimisribasid võib soovikohaselt näidata või varjata.

Ikoonipiire

- Ikoonipiire on väike riba redaktorist vasakul, mis näitab märgitud ridade kõrval väikest ikooni.

  Nähtava rea järjehoidja saab paigaldada või eemaldada hiire vasaku nupu klõpsuga rea kõrval asuval ikoonipiirdel.

  Ikooniriba saab näidata või varjata menüükäsuga Vaade Ikoonipiirde näitamine.

Reanumbrite paneel

- Reanumbrite paneel osutab dokumendi kõigi nähtavate ridade numbreid.

  Reanumbrite paneeli saab näidata või varjata menüükäsuga Vaade Reanumbrite näitamine.

Voltimispaneel

- Voltimispaneel võimaldab avada või sulgeda volditavaid tekstiridu. Volditavate piirkondade tuvastamine käib vastavalt dokumendi süntaksi esiletõstmise definitsioonis leiduvatele reeglitele.

## Selles peatükis on jutuks veel:

- Tekstis liikumine

- Valikute kasutamine

- Teksti kopeerimine ja asetamine

- Teksti otsimine ja asendamine

- Järjehoidjate kasutamine

- Teksti automaatne reamurdmine

- Automaatse treppimise kasutamine

## Tekstis liikumine

Tekstis liikumisel käitub &kappname; nagu iga teine graafiline tekstiredaktor. Kursorit saab liigutada nooleklahvidega ning klahvidega Page Up, Page Down, Home ja End, millele võivad lisanduda muuteklahvid &Ctrl; ja &Shift;. Klahviga &Shift; saab alati teksti valida, klahvil &Ctrl; on aga erinevatele klahvidele mõnevõrra erinev tähendus:

- Klahvide Nool üles ja Nool alla puhul tähendab see kursori liigutamise asemel kerimist.

- Klahvide Nool vasakule ja Nool paremale puhul tähendab see märkide asemel sõnakaupa liikumist.

- Klahvide Page Up ja Page Down puhul tähendab see leheküljekaupa liikumise asemel liikumist nähtava ala vastavasse serva.

- Klahvide Home ja End puhul tähendab see liikumise asemel rea algusse või lõppu liikumist dokumendi algusse või lõppu.

&kappname; võimaldab ka kiiresti hüpata sulu paarilise juurde: vii kursor sulumärgi juurde ja vajuta &Ctrl;6 ning liigudki antud sulu paarilise juurde.

Lisaks saab järjehoidjatega liikuda kiiresti enda määratud asukohta.

## Valikute kasutamine

&kappname;s saab teksti valida kahel viisil: hiire ja klaviatuuri abil.

Hiirt eelistades hoia all hiire vasak nupp ja libista hiirekursor kohast, kust soovid valikut alustada, kohani, kus soovid selle lõpetada. Selle operatsiooniga ongi tekst valitud.

Topeltklõps sõnal valib selle sõna.

Kolmikklõps real valib terve rea.

Kui klõpsamise ajal hoida all klahvi &Shift;, valib see teksti järgmiselt:

- kui midagi ei olnud valitud, siis teksti sisestuskursori asukohast hiirekursori asukohani.

- kui midagi oli juba valitud, siis sealt alates (kaasa arvatud valitu) hiirekursori asukohani.

Kui teksti valitakse hiirt lohistades, kopeeritakse valitud tekst lõikepuhvrisse ja seda saab asetada, klõpsates hiire keskmise klahviga redaktoris või mõnes muus rakenduses, kuhu soovid teksti asetada.

Klaviatuuri eelistades hoia alla klahvi &Shift; ning rakenda liikumisklahve (nooleklahvid ning klahvid Page Up, Page Down, Home ja End). Võimalik on ka kombinatsioon klahviga &Ctrl;, mis laiendab tekstikursori liikumist.

Vaata ka samas peatükis sektsiooni Tekstis liikumine.

Sooritamaks aktiivse valiku kopeerimine, kasuta menüükäsku Redigeerimine Kopeeri või kiirklahvi (vaikimisi &Ctrl;C).

Andmaks käsku Tühista valik, kasuta menüükäsku Redigeerimine Tühista valik, kiirklahvi (vaikimisi &Ctrl;&Shift;A) või klõpsa redaktoris hiire vasaku nupuga.

### Plokivaliku kasutamine

Kui blokivalik on sisse lülitatud, saad sooritada tekstis vertikaalseid valikuid, mis tähendab teatud arvu veergude valimist mitmes reas. See võib olla kasulik näiteks tabulaatori abil eraldatud ridade puhul.

Blokivaliku saab sisse/välja lülitada menüükäsuga Redigeerimine Blokivaliku režiim. Vaikimisi kiirklahv on &Ctrl;&Shift;B .

### Valiku ülekirjutamine

Kui valiku ülekirjutamine on sisse lülitatud, põhjustab kirjutamine või teksti asetamine valitud teksti alal selle asendamise. Kui see ei ole sisse lülitatud, lisatakse uus tekst tekstikursori asukohta.

Vaikimisi on valiku ülekirjutamine sisse lülitatud.

Selle võimaluse muutmiseks kasuta seadistustedialoogi lehekülge Kursor ja valimine.

### Püsiva valiku kasutamine

Kui püsiv valik on sisse lülitatud, ei põhjusta märkide sisestamine või kursori liigutamine valiku tühistamist. See tähendab, et kursori võib liigutada valitud alalt mujale ja asuda teksti sisestama.

Vaikimisi on püsiv valik välja lülitatud.

Püsiva valiku saab sisse lülitada seadistustedialoogi leheküljel Kursor ja valimine.

Kui sisse on lülitatud nii püsiv valik kui valiku ülekirjutamine, põhjustab kirjutamine või teksti asetamine juhul, kui kursor asetseb valitud alal, nii teksti asendamist kui valiku tühistamist.

## Teksti kopeerimine ja asetamine

Teksti kopeerimiseks vali see ja kasuta menüükäsku Redigeerimine Kopeeri. Teksti valimine hiirega põhjustab samuti selle kopeerimise lõikepuhvrisse.

Lõikepuhvris asetseva teksti asetamiseks kasuta menüükäsku Redigeerimine Aseta.

Lisaks võib hiirega valitud teksti asetada, kui sooritada soovitud kohas klõps hiire keskmise nupuga.

Kui kasutad &kde; töölauda, võid asetada suvalises rakenduses varem kopeeritud teksti, kasutades süsteemse salve ikooni &klipper;.

## Teksti otsimine ja asendamine

### Otsimis- ja asendamisribad

&kappname; võimaldab kasutada nii täpsustava otsingu kui ka võimsa otsimis- ja asendamisriba võimalusi, mis pakuvad võimalust sisestada asendatav tekst koos mõne lisavalikuga.

Ribad pakuvad järgmisi tavapäraseid võimalusi:

Otsing

- Siia saab sisestada otsimisstringi. Selle tõlgendamine sõltub mõningatest edaspidi kirjeldatavatest võimalustest.

Tõstutundlik

- Sisselülitamisel piirdub otsing vastetega, mille kõigi tähtede tähesuurus (väikesed või suured tähed) on täpselt samasugused nagu otsingusõnal.

Võimas otsimis- ja asendamisriba pakub mõningaid lisavõimalusi:

Lihttekst

- Leitakse täpselt kõik otsingustringi vasted.

Terved sõnad

- Selle valimisel otsitakse ainult selliseid vasteid, mille puhul otsimisstringile vastab mõlemalt poolt eristatav sõna, mis ei tähenda tärki - ei mingit nähtavat märki ega realõppu.

Paojadad

- Selle valimisel saab kasutada tekstikastide kontekstimenüü kirjet Lisa, mis lubab lisada eelnevalt määratud nimekirjast otsingufraasi paojadasid.

Regulaaravaldis

- Selle valimisel tõlgendatakse otsimisstringi regulaaravaldisena. Samuti saab kasutada tekstikastide kontekstimenüü kirjet Lisa, mis lubab lisada eelnevalt määratud nimekirjast otsingufraasi regulaaravaldise elemente.

  Vaata lähemalt peatükki Regulaaravaldised.

Ainult valik

- Sisselülitamisel toimub otsimine ja asendamine ainult valitud tekstis.

Otsi kõik

- Sellele nupule klõpsates tõstetakse dokumendis esile kõik sobivad vasted ja näidatakse leitud vastete arvu väikese hüpikteatega.

### Teksti otsimine

Teksti otsimiseks käivita täpsustava otsingu riba kiirklahviga &Ctrl;F või menüükäsuga Redigeerimine Otsi...

See avab redaktoriakna allosas täpsustava otsingu riba. Riba vasakus servas on ikooniga nupp selle sulgemiseks, mille kõrval asub tekstikast, kuhu saab sisestada otsingusõna.

Otsingusõna sisestades hakatakse seda kohe otsima. Kui leitakse vaste, tõstetakse see esile ning kirje enda taust muutub heleroheliseks. Kui otsingusõnale tekstis vastet ei leita, annab sellest märku tekstikasti helepunane taust ning riba paremasse serva ilmuv teade Ei leitud.

Nuppudega Järgmine ja Eelmine saab hüpata dokumendis vastavalt järgmisele või eelmisele vastele.

Vasted on esile tõstetud isegi siis, kui sulged otsinguriba. Esiletõstmise kõrvaldamiseks tuleb vajutada klahvi &Esc;.

Saab valida, kas otsing on tõstutundlik. Kui valida Tõstutundlik, piirdub otsing vastetega, mille kõigi tähtede tähesuurus (väikesed või suured tähed) on täpselt samasugused nagu otsingusõnal.

Paremas servas asuvale rohelise noolega nupule klõpsates saab avada võimsa otsimis- ja asendamisriba.

Viimase otsingu kordamiseks ilma võimsat otsinguriba avamata kasuta F3 Redigeerimine Otsi järgmine või &Shift;F3 Redigeerimine Otsi eelmine.

### Teksti asendamine

Teksti asendamiseks käivita võimas otsimis- ja asendamisriba menüükäsuga Redigeerimine Asenda või kiirklahviga &Ctrl;R.

Riba vasakus servas ülal asub ikooniga nupp selle sulgemiseks, mille kõrval paikneb väike tekstikast otsingusõna sisestamiseks.

Otsingurežiimi saab juhtida valikutega Lihttekst, Terved sõnad, Paojadad ja Regulaaravaldis, mida on kirjeldatud eespool.

Nuppudega Järgmine ja Eelmine saab hüpata dokumendis vastavalt järgmisele või eelmisele vastele.

Sisesta tekst, millega soovid leitut asendada, kasti Asendamine, ja klõpsa nupule Asenda ainult esile tõstetud teksti asendamiseks või Asenda kõik otsitud teksti asendamiseks kogu dokumendis. Kui märgitud on valik Kohatäitjate kasutamine, saab asendusteksti lisada spetsiaalseid elemente, klõpsates selleks nupule Lisa.

Otsimise ja asendamise käitumist saab muuta erinevate valikutega riba allservas. Tõstutundlik piirab otsingu sõnadega, mille puhul valitseb täielik vastavus otsingumõistele ka suur- ja väiketähtedes. Ainult valik otsib ja asendab ainult aktiivse valiku piires. Nupuga Otsi kõik saab esile tõsta kõik dokumendis leiduvad vasted ning ühtlasi näeb väikeses hüpikdialoogis leitud vastete arvu.

Riba paremas servas asuvale rohelise noolega nupule klõpsates saab avada võimsa otsimis- ja asendamisriba.

Kui kasutad asendamisel teksti otsimiseks regulaaravaldisi, on sul võimalus tarvitada ka tagasiviitu avaldise sulgudes oleva alammustriga haaratud teksti taaskasutamiseks.

Vaata lähemalt peatükki Regulaaravaldised.

Kirjeldatuga toimetulevaid käske `find` (otsimine), `replace` (asendamine) ja `ifind` (täpsustav otsing) saab kasutada ka käsureal.

## Järjehoidjate kasutamine

Järjehoidjad võimaldavad märkida teatud ridu, et neid hiljem vajaduse korral hõlpsasti leida.

Järjehoidjaid võib reaga siduda või eemaldada kahel viisil:

- liigutades tekstikursori soovitud reale ja kasutades kas menüükäsku Järjehoidjad Sea järjehoidja või kiirklahviga &Ctrl;B.

- klõpsates rea kõrval asuval ikoonipiirdel.

Järjehoidjaid näeb menüüs Järjehoidjad. Iga järjehoidja on seal kättesaadav menüüelemendina, teda märgib reanumber ja selle rea mõned esimesed märgid. Tekstikursori liigutamiseks järjehoidjaga tähistatud rea algusesse ava menüü ja vali vajalik järjehoidja.

Järjehoidjate vahel liikumiseks või suundumiseks järgmisele/eelmisele järjehoidjale kasuta käske Järjehoidjad Järgmine (&Alt; PgDown) ja Järjehoidjad Eelmine (&Alt;PgUp ).

## Automaatne reamurdmine

See võimalus lubab teksti vormindada äärmiselt lihtsalt: read murtakse, nii et ükski rida ei ületa määratud tähtede arvu, kui ei esine just pikem ilma tühikuteta string.

Selle lubamiseks või keelamiseks tee või eemalda märge seadistustedialoogi lehekülje Redigeerimine kastist Staatiline reamurdmine.

Rea maksimumpikkuse määramiseks (maksimaalne märkide arv rea kohta) kasuta seadistustedialoogi lehekülje Redigeerimine valikut Reamurdmise veerg.

Kui see on sisse lülitatud, ilmnevad järgmised mõjud:

- kirjutamise ajal lisab redaktor automaatselt sunniviisilise reamurdmise märgi viimase tühiku järele enne rea maksimaalse pikkuse saavutamist.

- dokumendi laadimisel murrab redaktor read samal põhimõttel, et ükski rida ei oleks pikem lubatud maksimumist, kui neis muidugi esineb reamurdmist võimaldav tühik.

Praegu puudub võimalus määrata reamurdmine erinevatele dokumenditüüpidele, seda ei saa ka dokumendi tasandil lubada või keelata. Neid võimalusi rakendab &kappname; tulevikus.

## Automaatse treppimise kasutamine

&kappname; redaktor pakub mitmeid automaatse treppimise viise vastavalt erinevatele tekstivormingutele. Sobiva režiimi saab valida menüüst Tööriistad Treppimine. Automaatse treppimise moodul pakub ka võimaluse Tööriistad Joonda, mis arvutab välja valitud või aktiivse rea taande. Nii on võimalik kogu dokumendi treppimine korraga teha, valides kogu teksti ja siis selle toimingu.

Kõik treppimisrežiimid kasutavad aktiivse dokumendi treppimisseadistusi.

Treppimisele on võimalik määrata mitmesuguseid muutujaid, sealhulgas saab seda teha seadistustedialoogi leheküljel Failitüübid kirjega Dokumendi muutujad.

## Võimalikud automaatse treppimise režiimid

Puudub

- Selle valimine lülitab automaatse treppimise täielikult välja.

Tavaline

- See režiim säilitab lihtsalt treppimise sellisena, nagu see esines eelmisel real, kui rida alustab midagi muud kui tühimärk. Seda saab kombineerida treppimise ja treppimise eemaldamise toimingutega, et anda tekstile just selline taane, nagu sulle meeldib või nagu sulle vaja.

C stiil

- Režiim C ja teistele sarnastele keeltele, näiteks C++, C#, Java, JavaScript ja nii edasi. See ei toimi skriptikeelte puhul (näiteks Perl või PHP).

Haskell

- Funktsionaalne programmeerimiskeele Haskell treppimise korrastaja.

Lilypond

- Muusika märgistuskeele Lilypond treppimise korrastaja.

Lisp

- Spetsiaalselt skriptikeelele Lisp ja selle dialektidele mõeldud treppimise korrastaja.

Python

- Spetsiaalselt skriptikeelele Python mõeldud režiim.

XML stiil

- Spetsiaalselt XML-i sarnastele keeltele mõeldud treppija.

## Rea muutmise tähised

&kappname; rea muutmise tähised võimaldavad hõlpsalt näha, mida oled failis viimati muutnud. Salvestatud muudatusi tähistab roheline riba dokumendist vasakul, salvestamata muudatusi oranž riba.

Rea muutmise tähised.

Soovi korral võib selle omaduse käsurealt välja lülitada:

## Kerimisriba minikaart

&kappname; kerimisriba minikaart näitab kerimisriba kohal dokumentide eelvaatlust. Parajasti nähtav dokumendi osa on esile tõstetud.

Kerimisriba minikaart näitab &kate; lähtekoodi eelvaatlust.

Minikaardi saab ajutiselt sisse või välja lülitada menüükäsuga Vaade Kerimisriba minikaardi näitamine, püsivalt aga &kappname; seadistusdialoogi välimuse sektsioonis.