# Priručnik za K‑flopi

## Uvod

K‑flopi je alatka koja pruža jednostavan grafički način za formatiranje 3,5" i 5,25" disketa.

K‑flopi zavisi od spoljašnjih programa i stoga trenutno radi samo pod Linuxom i BSD‑om. Prema tome da li se koristi na Linuxu ili BSD‑u, K‑flopi ima nešto drugačije mogućnosti.

Uverite se da disketa nije montirana. K‑flopi ne može da formatira montirane diskete.

## Korišćenje K‑flopija

Po pokretanju K‑flopija dobija se prozor u kojem korisnik može izabrati prikladne postavke i upravljati procesom formatiranja, kako će biti opisano u narednom.

Uverite se da disketa nije montirana. K‑flopi ne može da formatira montirane diskete.

### Upravljačke postavke

Postavke se biraju preko tri padajuća spiska u gornjem levom delu K‑flopija.

#### Flopi jedinica:

Klik na prvi padajući spisak, Flopi jedinica:, nudi korisniku sledeća dva izbora:

- primarna

- sekundarna

Klik na drugi padajući spisak s vrha, Veličina:, nudi sledeća četiri izbora:

- 3,5" 1,44 MB

- 3,5" 720 kB

- 5,25" 1,2 MB

- 5,25" 360 kB

Verzija K‑flopija za Linux ima i peti izbor veličine:

- automatski otkrij

Format disketa od 800 kB, koji koriste flopi jedinice na .Macu, ne može biti podržan na PC flopi jedinicama, pošto nisu u stanju da tako formatiraju diskove.

#### Fajl sistem:

Treći padajući spisak, Fajl sistem:, nudi sledeće izbore, ako su primenljivi:

DOS

- Ovaj izbor govori K‑flopiju da postavi na disketu fajl sistem pogodan za DOS/Windows. Korisnik će najverovatnije izabrati ovo ako želi da koristi disketu na tim operativnim sistemima, pošto oni ne prepoznaju druge fajl sisteme. (Podržan na Linuxu i BSD‑u.)

ext2

- Ovaj izbor govori K‑flopiju da postavi na disketu fajl sistem koji se često koristi pod Linuxom, mada retko na disketama. (Podržan na Linuxu i BSD‑u.)

UFS

- Ovaj izbor govori K‑flopiju da postavi na disketu fajl sistem koji se često koristi pod FreeBSD‑om. Korisnik će najverovatnije izabrati ovo ako želi da koristi disketu samo pod FreeBSD‑om. (Podržan samo na BSD‑u.)

Minix

- Ovaj izbor govori K‑flopiju da postavi na disketu fajl sistem koji se često koristi na disketama pod Linuxom. (Podržan samo u Linuxu.)

### Opcije formatiranja

U grupi levo u prozoru K‑flopija, nalazi se skup od pet opcija za formatiranje. Prve dve odozgo su radio dugmad.

Ovaj izraz, „radio dugmad“, označava skup opcija od kojih se može izabrati tačno jedna — baš kao što se na radio aparatu može prebaciti na tačno jedan pretpodešeni kanal.

Dve opcije na dnu su za etiketiranje diskete. Sve su objašnjene u narednom.

#### Metod formatiranja

K‑flopi može da formatira disketu na dva načina:

Brzo formatiraj

- Jednostavno stavlja novi fajl sistem na disketu.

  Postojeći podaci na disketi više neće biti dostupni, mada neće biti fizički obrisani.

Nuliraj i brzo formatiraj

- Prvo upisuje nule na disketu, pa onda stvara nov fajl sistem.

  Svi postojeći podaci na disku biće obrisani.

Potpuno formatiraj

- Potpuno formatiranje ponovo dodeljuje staze i sektore, stavlja izabrani fajl sistem na disketu, a zatim overava formatiranje, blokirajući sve loše sektore koje nađe.

  Svi postojeći podaci na disku biće obrisani.

#### Proveri celovitost

Ovo govori K‑flopiju da proveri da li je disketa pravilno formatirana, omogućavajući otkrivanje loših sektora.

Ako se loši sektori otkriju tokom faze overavanja u punom formatiranju, formatiranje će biti prekinuto i fajl sistem neće biti upisan.

#### Etiketa diskete:

Dve opcije na dnu omogućavaju korisniku da doda (ili izmeni) etiketu diskete. Ako je popunjena kućica Etiketa diskete:, korisnik može uneti ime (etiketu) za disketu koja treba da se formatira, u polju odmah ispod. Pošto se disketa formatira, etiketa će biti upisana na nju.

Zbog ograničenja DOS fajl sistema, etiketa može sadržati najviše 11 znakova. Jednostavnosti radi, K‑flopi uzima da ovo ograničenje važi za sve fajl sisteme.

Fajl sistem Minixa ne podržava etikete. Ako se izabere, K‑flopi će ignorisati etiketu diskete.

### Dugmad

Tri dugmeta su smeštena uspravno duž desne strane K‑flopija.

Formatiraj

- Pokreće proces formatiranja. Pošto se korisnik uveri da su sve postavke ispravne, može započeti proces formatiranja klikom na ovo dugme. Tada će se promeniti dva dugačka pravougaona okvira preko dna K‑flopija.

  Gornji okvir je pokazatelj stanja koji pruža informacije o tekućem procesu, posebno greškama na koje se naiđe u toku obrade.

  Donji okvir je traka napretka. Ona i grafički i brojevno prikazuje napredak, prvo formatiranja a zatim overavanja. Pre pokretanja je prazna, pokazujući samo broj 0% u sredini. Čim formatiranje započne, napredak se prati grafički tako što se traka ispunjava sleva nadesno. Istovremeno se povećava broj u sredini, tako da odražava procentualnu dovršenost procesa.

  Pošto K‑flopi za formatiranje disketa koristi spoljašnje programe, mora se osloniti na njih za dobijanje pravih informacija za prikaz trake napretka. Nažalost, ovo obično ne radi najbolje. Programi koji pišu fajl sisteme retko vraćaju dovoljno podataka, tako da će traka napretka ostati na 0%.

  Uverite se da disketa nije montirana. K‑flopi ne može da formatira montirane diskete.

  K‑flopi ne demontira diskete, pošto bi tada korisnik lako mogao da prebriše disketu s važnim podacima na njoj.

Pomoć

- Otvara meni sa radnjama za otvaranje ovog priručnika, prijavljivanje greške, promenu jezika programa i prikazivanje podataka o autorima i izdanju K‑flopija i KDE‑a.

Napusti

- Klik na ovo dugme zatvara K‑flopi.

## Opcije komandne linije

Mada se K‑flopi najčešće pokreće iz programskog menija KDE‑a ili preko ikone na površi, može se pokrenuti i kroz komandnu liniju terminalskog prozora. Tada je na raspolaganju nekoliko opcija:

`kfloppy `--help``

- Nabraja najosnovnije opcije komandne linije.

`kfloppy `--help-qt``

- Nabraja opcije za izmenu sadejstva između K‑flopija i Qt‑a.

`kfloppy `--help-kde``

- Nabraja opcije za izmenu sadejstva između K‑flopija i KDE‑a.

`kfloppy `--help-all``

- Nabraja sve opcije komandne linije.

`kfloppy `--author``

- Navodi autora K‑flopija u terminalskom prozoru.

`kfloppy `--version``

- Navodi informacije o verziji za Qt, KDE i K‑flopi. Isto se dobija i na `kfloppy `-V``.

## Zasluge i licence

Program: © 1997–2000, Bernd Johanes Viben wuebben@math.cornell.edu.

Program: © 2002, Adrijan de Grot groot@kde.org.

Program: © 2004, 2005, Nikola Gut &Nicolas.Goutte.mail;.

Dokumentacija: © 2000, Tad Makginis &Thad.McGinnis.mail;.

Dokumentacija: © 2005, Nikola Gut &Nicolas.Goutte.mail;.

Ova verzija priručnika za K‑flopi zasnovana je na prvobitnoj Dejvida Ragija davidrugge@mindspring.com.

Preveo Dragan Pantelić falcon-10@gmx.de.

&underFDL; &underGPL;

## Neophodni dodatni programi

Kao što je ranije pomenuto, K‑flopi se služi različitim spoljašnjim programima za izvođenje formatiranja.

Ako neki od tih programa nedostaje, K‑flopi će se svejedno pokrenuti, ali neke opcije neće biti dostupne.

`fdformat`

- Potreban za formatiranje niskog nivoa na Linuxu i BSD‑u. Ako nedostaje, biće isključeno Potpuno formatiraj.

`dd`

- Potreban za nuliranje na Linuxu i BSD‑u. Ako nedostaje, biće isključeno Nuliraj i brzo formatiraj.

`mkdosfs`

- Potreban za formatiranje na DOS pod Linuxom.

`newfs_msdos`

- Potreban za formatiranje na DOS pod BSD‑om.

`newfs`

- Potreban za formatiranje na UFS pod BSD‑om.

`mke2fs`

- Potreban za formatiranje na ext2 pod Linuxom i BSD‑om.

`mkfs.minix`

- Potreban za formatiranje na Minix pod Linuxom.

## Korisnički zadati uređaji

### Uvod

Ovo je jedna još uvek eksperimentalna mogućnost K‑flopija. Omogućava korisniku da navede ime uređaja i koristi ga skoro isto kao da je flopi jedinica.

Ova mogućnost zamišljena je pre svega kao zaobilazak za razne vrste USB flopi jedinica (uključujući zip jedinice), ili bilo koje druge specijalne flopi jedinice.

Nažalost, u trenutku pisanja teksta, ova mogućnost nije previše predusretljiva. Ne pruža korisniku nikakvu pomoć u vezi sa imenima uređaja, a K‑flopi čak i ne pamti imena između pokretanja (doduše, delimično i bezbednost radi, jer bi se fizička flopi jedinica mogla promeniti između podizanja).

Pošto je ova mogućnost razvijena pod Linuxom, verzija K‑flopija za BSD daje manje izbora nego pod Linuxom.

### Korišćenje

Upotreba korisnički zadatih uređaja sasvim je prosta. Treba samo da unesete ime uređaja, na primer `/dev/sdz4`, u polje Flopi jedinica: (umesto da izaberete primarna ili sekundarna).

Deo `/dev/` u imenu uređaja morate uneti iz dva razloga:

- Tako K‑flopi prepoznaje režim korisnički zadatih uređaja.

- Bezbednosti radi, da se izbegne da se nešto proizvoljno uneseno slučajno poklopi sa imenom uređaja.

Nažalost, zadavanje bilo kakvog uređaja osim flopija povlači neke nepovoljnosti. Glavna je da se više ne može izabrati Potpuno formatiraj; ako se pokuša, prijavljuje se greška na početku formatiranja. Nuliraj i brzo formatiraj se pak može koristiti. Neće formatirati uređaj, već će ga samo nulirati, ali je to praktično isto; posebno što će biti obrisani svi podaci sa uređaja.

Budite pažljivi kad unosite ime uređaja. K‑flopi će ga takvo kakvo je proslediti spoljašnjim programima. Ne proverava, niti to čine spoljašnji programi, da li je zaista u pitanju flopi jedinica. Ako kao uređaj zadate neku od particija hard‑diska, biće prihvaćen. Ako je particija montirana ili ako ne možete da pišete na taj uređaj, verovatno ćete ipak dobiti poruku o grešci, čime će najgore biti sprečeno.

Čak i ako zadate flopi uređaj kao što je `/dev/fd0u2880`, K‑flopi će odbiti da izvrši potpuno formatiranje nad njime.

Pod Linuxom možete izabrati bilo koji fajl sistem. Pod BSD‑om trenutno je podržan samo UFS (ali još uvek nije ispitan u trenutku pisanja teksta).

Kad ste spremni za formatiranje, kliknite kao obično na dugme Formatiraj. Iskočiće dijalog koji će tražiti da potvrdite ime uređaja.

Ovo je poslednja šansa da proverite ime uređaja pre formatiranja. Posle toga je prekasno.